Aki kertészkedik, és törekszik a harmóniára, az bizony örömmel számlálja a kerti tevékenykedése során előbukkanó rózsaszín élőlényeket. A giliszta rendkívül fontos eleme az ökoszisztémának, a talaj minőségének egyik mércéje. Miért olyan előnyös a jelenléte, és hogyan alakíthatsz ki számára kedvező körülményeket? Giliszta-útmutatónk segítségedre lesz.
Minden biodiverzitást és egészséges kertet előtérbe helyező kertész tudja, hogy milyen fontos a talajélet és az a milliárdnyi élőlény, akik gondoskodnak a megfelelő közegről a növények számára. Szakemberek, tudósok, mezőgazdaságban jártas emberek is állítják, hogy a jó talajélet a jó termés alapja.
A talajban lévő élőlények között van egy, amelyik kicsit népszerűbb, ismertebb és rendkívül hasznos szereplője a föld alatti világnak: ez pedig a giliszta.
Giliszta, te csodás!
A közönséges földigilisztát jó eséllyel senkinek sem kell bemutatni: általában 20–30 cm hosszú, rózsaszínes, barnás gyűrűsféreg, amely különleges szerepet tölt be a talaj javításában. Agya, szívei és légzőszerve az állat első részében találhatók, igen érző szívű, ugyanis 5 pár szíve van. Ha az említett szervek épek maradnak, nem árt neki az ásó vagy egy madár csőre, képes tovább élni. Ha azonban kettévágják, sajnos véget ér földi pályafutása.
Kép: canva
Habár szemük nincs, a fény rezgéseire reagálnak, így kalandoznak a talajban. Az oxigént a bőrükön keresztül is képesek felvenni, és a földben folyosórendszert kialakítva közlekednek. Magányos élőlények, ám az eső jó barátjuk, ezért esőféregnek is nevezik őket. A folyosórendszerben pihenőüreget is vájnak maguknak, amikor hideg vagy száraz az idő, összegömbölyödve itt pihennek meg, így tartalékolják testük melegét és páratartalmát.
Táplálékuk és így ürülékük igazi kincs: elkorhadt növényi részeket, földet, növényi maradékokat fogyasztanak. Ha a talajban nem találja az elrothadt növényeket, feljön a felszínre, és behúzza magával járataiba, ahol később elfogyasztja őket. Amit nem emészt meg, azt csomókban üríti testéből, így javítva a talaj állapotát. Fogságban akár 6 évig is élhet, a természetben nem mindig ilyen szerencsés: a vakond, a sün, a cickány, a békák, a teknősök, de még egyes rovarfajok is előszeretettel fogyasztják.
Kép: canva
A giliszták előnyei
Kétségtelen, hogy a fentebb felsorolt tulajdonságoknak köszönhetően a gilisztáknak rengeteg előnyük van, nagyon hasznos lakói a kertnek. Ha ezekkel tisztában vagy, nemcsak védeni fogod a kertedben lakó gilisztákat, hanem igyekszel majd minél jobb életkörülményeket biztosítani nekik.
A giliszták szerves trágyája első osztályú
A gilisztatúrás rendkívül hasznos szerves tápanyag. Ezek az apró lények növényi maradványok, elhalt levelek és egyéb növényi törmelékek keverékét eszik meg, lebontják őket, és gazdag szerves komposztot állítanak elő. Ez tökéletes a növények számára, ugyanis akár ötszörösére is megnő a tápanyag mennyisége, ezáltal javul a talaj minősége. A növények tehát határozottan jobban fejlődnek, ha sok giliszta él a talajban.
Kép: canva
Segítik a megfelelő pH-érték kialakítását
A talajban élő giliszták javítják a talaj savasságát vagy lúgosságát azáltal, hogy az ásványi anyagokat – például a ként vagy a kalcium-karbonátot – bázikus formájúra bontják. Ezeket az ásványi anyagokat aztán a környezetükbe bocsátják, így természetes módon javítják a talaj pH-egyensúlyát.
A levágott füvet is remekül hasznosítják: szénben gazdag féregkomposztot hoznak létre, amely segít felszívni a talajban lévő extra tápanyagokat.
Különleges tulajdonságuknak hála lebontják az agyagrészecskékben természetesen előforduló fémionokat, amelyek jellemzően megkötik a tápanyagot, elzárva azt a gyökerektől. A gyökerek ugyanis kevésbé férnek hozzá a táplálékforrásokhoz, ha a talaj túlságosan savas vagy túl lúgos. Így a giliszták többféle módon teszik élhetőbbé a talajt a növényeid számára.
A giliszták javítják a talaj vízelvezetését
A földben lévő gilisztaodúk elősegítik a talaj hatékonyabb vízelvezetését. Ez a heves esőzések idején ellenállóbbá teszi a kerteket, mert a víz gyorsabban elfolyik a sérülékeny területekről, mint bármilyen kézzel ásott csatornán keresztül.
Kép: canva
Ez elsősorban annak köszönhető, hogy folyamatosan nagy mennyiségű lombhulladékot és szerves hulladékot bolygatnak fel, így a földben lévő fizikai akadályok gyorsan lebomlanak, ez pedig megnöveli a talaj vízáteresztő képességét.
Ráadásul a giliszták segítenek megőrizni a talaj nedvességét azáltal, hogy a nyálkás testükben lévő anyagot a talajban hagyják. A gilisztajáratok ugyanis tele vannak olyan szerves anyagokkal, amelyek a nedvesség tízszeresét is megtarthatják. A giliszták ürüléke ezután gazdag komposzttá bomlik, amit a növények remek tápanyagként használhatnak fel.
Kártevőirtóként is kiválóak
Természetes kártevőirtó képességük is igencsak kívánatos lakóvá teszi őket a kertben. Sok rovar a giliszták ürülékével táplálkozik a növényi részek helyett, így ha több ürülék van a talajban, sokkal kisebb az esélye annak, hogy a kártevők a palántákra, friss hajtásokra csapnak le.
Emellett a gilisztajáratoknak köszönhetően sok hasznos ragadozó, például egyes darázsfajok és pókok szabadon mozoghatnak anélkül, hogy a heves esőzések kimosnák a járataikat. A giliszták tehát számos más élőlényt is segítenek a túlélésben, az ökoszisztémában betöltött szerepük rendkívül jelentős.
Mit tesz a földdel ez a gyűrűsféreg?
A gilisztakaka éves szinten akár 10 kilogramm is lehet: ez a tápanyag a talajban koncentrált formában tartalmaz foszfort, káliumot és nitrogént, amelyek több mint szükségesek a növények megfelelő növekedéséhez.
Ha a tápanyag biztosítása önmagában nem lenne elég jelentős érv a giliszták mellett, a talaj lazítását is ide sorolhatjuk. A függőleges irányban elhelyezkedő járatok segítik a víz talajba jutását, a gyökerek szabadabb növekedését. Sőt, segítik a jótékony gombák és baktériumok felhalmozódását, ami tovább növeli a talaj minőségét. Az a talaj, amelyben bőven lakik giliszta, sokkal jobban megtartja a vizet és a tápanyagot, mint az, amelyben nem élnek giliszták. A szóban forgó gyűrűsféreg jelenléte a kötött talajnak éppúgy jót tesz, mint a homokosnak.
Kép: canva
Így csábítsd őket a kertedbe!
A gilisztáknak is vannak igényeik, amelyeket érdemes szem előtt tartani, ha egészséges és jó állapotú talajt szeretnél. Például a nem bolygatott talajban sokkal jobban érzik magukat, de a mezőgazdaságban éppen a párzási időszakban zajlik a legintenzívebb talajművelés. A szeptemberi–októberi és a márciusi–áprilisi időszak tehát kritikus a gilisztaszaporulat szempontjából.
Emellett a talaj pH-értéke is fontos: az 5,5 alatti kémhatás már károsnak mondható, erre szintén érdemes odafigyelni. Nézzük, mi mindent tehetsz még annak érdekében, hogy boldog gilisztákat tudhass a kertedben!
- Csökkentsd vagy hagyd el a talajmegmunkálást!
- Hagyj bőven szerves anyagot a felszínen mulcsozással, mulcshagyással!
- Használj trágyát és komposztot a kertedben!
- Kerüld vagy még inkább hagyd el a vegyszereket!
- Talajtakarással teremts ideális közeget a gilisztáknak, hiszen így nedvesen tartod a talajt.
Kép: canva
Ezeken túl a megfelelő környezeti hatások biztosításával is ösztönözheted őket a szaporodásra. Ehhez az alábbi feltételeket kell biztosítanod:
- Víz: a giliszták testének legnagyobb része víz, ezért a víz alapvető életfeltételük, ám a túl sok nedvesség megfojtja őket, mivel a bőrükön keresztül lélegeznek. Ezért találhatsz olyan sok földből kibújt gilisztát a nagy esőzések után.
- Talajminőség: míg az agyagos talajban jól elvannak, a homokos talajban gyorsan kiszáradhatnak.
- A talaj savassága: a semleges, 7-es pH-értéket kedvelik, 5-ös pH alatt már nem érzik magukat olyan jól.
- Hőmérséklet: mivel hidegvérűek, a hűvösebb idő kedvezőbb számukra. Az évszakok függvényében változhat a populációk nagysága; a túl meleg nyarakon nehezebben szaporodnak, télen pedig a fagyott réteg alá ásnak, és ott vészelik át a hideget.
Kétségtelen, hogy az említett feltételek teljesítése nem túl nehéz: a talaj nem bolygatása és a mulcshagyás, a levágott fű veteményesbe szórása már remek kezdeti lépések ahhoz, hogy a giliszták jól érezzék magukat a talajban, és javítsák annak minőségét. A gilisztákat és a többi talajlakót tehát tartsuk nagy becsben, hiszen ezzel nemcsak a növényeinknek, hanem az ökoszisztémának is kedvezünk.
Kiemelt kép: canva